Vinkelner
![Vinkelner Ørjan Davidsson En mann i brun skjorte holder et glass i hånda. Han smiler til kamera. Han er på en bar.](https://data.utdanning.no/sites/default/files/styles/intervju_header/public/Vinkelner_%C3%98rjan_Davidsson.jpg?h=d5996596&itok=GwvFBpvG)
Hvorfor valgte du å bli vinkelner?
– Alt startet da jeg var 17 år. Jeg utdannet meg til å bli servitør og gikk lærlingtiden i Oslo. Av alle arbeidsoppgaver der syntes jeg at det som var mest gøy var å jobbe med vin.
Selv om engasjementet til vin startet da jeg var lærling, fant jeg ut at restaurantliv ikke er noe for meg. Jeg hadde ikke planer om å fortsette i bransjen. Men da jeg kom tilbake til Tromsø, havnet jeg litt tilfeldig i utelivsbransjen igjen. Forskjellen var at jeg serverte ikke mat, men jobbet i en bar. Da kom kjærligheten til vin tilbake.
Etter et par år fant jeg ut at det vil være fint å ha bekreftelse på at jeg har den kunnskapen om vin. Derfor tok jeg utdanning som vinkelner.
Hvordan er en vanlig arbeidsdag for deg?
– Arbeidsdagen er veldig variert og består av mange forskjellige oppgaver. Blant annet er det viktig å ha kontroll på hvor ting er til enhver tid. Jeg teller varer og har ansvar for vin som blir levert.
Arbeidstiden min varierer også veldig. Daglig jobber jeg fra 7,5 timer helt til 14 timer. Jeg har ekstra ansvar som daglig leder, så hvis folk er syk eller en vakt ikke er dekket, så jobber jeg mer. Når man jobber på en bar, er det selvfølgelig mye kvelds- og nattarbeid.
Som vinkelner har man ansvar for vinkartet. Vi skifter vinkart relativt ofte, og jeg prøver å finne nye produkter, se på hva vi har lyst til å selge og passe på at det passer til stilen vår. Fordi det er slik at forskjellige vinbarer har ulike filosofier.
Vinkelnere jobber helt annerledes på en restaurant enn på en vinbar. Her handler det ikke om mat, men mye mer om å veilede gjester. Når gjester vil bruke 2 000–3 000 kroner på en flaske vin, så vil de at det blir mer spesielt. Det skal ikke bare kunne være en transaksjon over kassa. Når folk trenger vinanbefaling eller har lyst på vin, handler det om å gi dem en opplevelse. Først vil jeg vite hva de egentlig er på utkikk etter, hvordan type stil av vin de liker.
På baren møter jeg mye forskjellige typer folk. Alle kan ikke like samme drikke, og det gjør også denne jobben veldig variert. Det skjer at gjester faktisk ikke har peiling på hva de liker. Jeg bruker å spørre en del spørsmål før jeg kommer med forslag om vin. Jeg trenger å gå litt i dybden på folks preferanser. For eksempel vil jeg vite om en gjest liker noe friskt og fruktig, vil ha vin med mer tanniner og dybde, eller mer saftig og rund.
Etter jeg finner ut hva kunder liker, bruker jeg å hente fire - fem flasker fra det segmentet som de foretrekker. Og her tar jeg også med noen som kunden ikke ville valgt selv. Jeg viser først de trygge valgene, men så presenterer jeg noe helt annet. Her snakker vi om samme stil av vin, men for eksempel andre typer druer eller andre land. Det gir gjestene en helt annen opplevelse.
Det som også er viktig, er at man kan ikke prate for mye heller. Det handler om å finne ut hva gjestene liker, hente fire–fem forskjellige viner, og gå gjennom dem.
Hva kreves for å kunne jobbe som vinkelner?
– Det er mange forskjellige skoler du kan ta for å bli vinkelner, blant annet Norsk Sommelier Utdannelse, Beverage Academy Norge og Kulinarisk Akademi i Oslo. Den siste gikk jeg, og vil absolutt anbefale dette.
For å lære seg til å bli vinkelner må du være innstilt på mye lesing og selvinnsats. Da jeg gikk på skolen, hadde vi seks måneders intensivt studium med en ukes samling per måned. I løpet av bare en uke kunne vi gå gjennom og smake på 100 viner. Det var intensivt, men veldig gøy. Studiet ble avsluttet med eksamen.
Kunnskapen om vin er veldig bred, du klarer ikke få den over natta. Og du blir aldri ferdig utlært, det er noe nytt hele tiden. Det tok meg mange år for kunne så mye som jeg kan i dag.
Det å være vinkelner handler mye om å kunne kombinere vin og mat. Hvis du har en faglig bakgrunn innenfor mat eller mat og vin, så blir det derfor lettere for deg å lære å sette de to elementene sammen. Jeg gikk selv restaurant- og matfag på videregående, og har fagbrev som servitør i bunn.
Men selv om det er pluss å ha sånn bakgrunn, er det ikke nødvendig for å bli vinkelner. Så lenge man har lidenskapelig interesse for vin og er engasjert, så kommer man langt med det. De beste vinkelnere som jeg kjenner har ikke servitør eller kokkefag i bunnen.
Hvem passer dette yrket for, og hvem passer det ikke for?
– Det er viktig å huske på at det er flere forskjellige typer sommelier. Men av de fleste kreves det at man klarer å leve en spesifikk livsstil. Man jobber en del helger og må også jobbe på dager som andre folk har fri, som for eksempel på nasjonaldagen og i jula. Hvis du ikke vil gjøre det, så vil jeg ikke anbefale dette yrket.
Arbeidstid varier med stedet. Hvis du jobber på restaurant, krever det i mange tilfeller mye kveldsarbeid. Mange vil jobbe på prestisjerestauranter. Der jobber man mye seint, ofte i helgene, og har lange og intensive vakter. På vinbarer jobber man annerledes, men her er det enda mer sent arbeid. Jeg er ikke ferdig på jobb før klokka 03–04 på natta.
Som vinkelner må du være glad i folk og tørre å by på deg selv. Min jobb handler ikke kun om å snakke om vin. Den handler mye om relasjonsbygging på kort tid, du må bli kjent med gjester og gi dem gode opplevelser. Derfor synes jeg at dette yrket kan være vanskeligere for en som innadvent enn en som er utadvent.
Hva liker du best med å være vinkelner?
– Jeg liker best samhandlingen med gjestene mine. Jeg finner ut hva de liker og tar dem rett og slett på en reise. Fordi det er det vin handler om for meg - reisen fra første slurken til siste slurken. Jeg vil gi gjester den samme type opplevelsen som jeg har. Interaksjon med gjester er det artigste.
Hva liker du minst?
–Jeg har jobbet i utelivet totalt 12 år med mye jobb på kveld og natt. Det er arbeidstiden som er det verste for meg. Den går ut over døgnrytmen og skaper uro for den innvendige klokka.
Først var det ikke et problem, men da jeg begynte å nærme meg 30-årene kunne jeg å merke det på kroppen. Jeg tror også at det at jeg bor i Tromsø har en god del med saken å gjøre. Når du ikke har sol en del av året, og våkner og legger deg når det er mørkt, så merker du det fysisk.
Hvilke andre muligheter finnes innenfor yrket?
– Det finnes utrolig mange muligheter! Alt kommer an på hvem du er som person, hva dine ambisjoner og mål er og hvilken vei du ønsker å gå. For meg har å det jobbe i bar vært det naturlige valget. Her serverer vi ikke mat, og jeg kan bruke mye mer tid med gjestene mine.
Mange som utdanner seg til sommelier vil jobbe på de beste og mest prestisjefulle restaurantene. For dem er det kjempegøy å jobbe på plasser med artige vinkart og spennende viner. Mange liker også å jobbe med kvalitetsmat og tilby gjestene vin som passer til den.
Som vinkeler kan man også få mer ansvar og bli daglig leder. Og hvis man har lyst, kan man jobbe innenfor Vinmonopolet.
En annen mulighet er å jobbe med import av vin. Det tenker jeg selv om å prøve etter hvert, når jeg blir ferdig med å jobbe på bar. Å jobbe med import gir muligheter til å opprettholde den samme relasjonsbyggingen som du gjør i en bar. Forskjellen er at du ikke selger til gjester, men til ledere av barer og restauranter.
Hva tjener en vinkelner?
– Det er et veldig vanskelig spørsmål, fordi lønna varierer heftig avhengig av hvor man jobber og hvilken type stilling man har. Jeg vil anta at årlig lønn ligger mellom 450 000 og 650 000. På enkelte plasser er også tips betydelig og påvirker mye man tjener. Mange av mine tidligere studiekamerater jobber på veldig gode restauranter, og de tjener bra også.
Hvordan er sjansene for å få jobb som vinkelner?
– Veldig store, vil jeg si. Det er alltid verdifullt med den type erfaring og utdanning innad i bransjen. De beste restaurantene har ansatt de beste folkene med formell tittel og kunnskap. Det er faktisk mangel på vinkelnere i Norge, så det er ikke vanskelig å finne seg jobb.
Tilhørende utdanninger
Servitørfag
Du får grunnlag for servering av mat og drikke på ulike typer serveringssteder.
Finn studier